Етатизм і лібералізм як провідні та конкуруючі парадигми розвитку економічної теорії - Сірко, Анатолій (Вісник Економіки, 2022)
Вступ. Економічна теорія як фундаментальна економічна і соціальна наука, зародившись в умовах панування ринкового (капіталістичного) способу господарювання, безупинно розвивається, удосконалюється і збагачується новими ідеями, концепціями. поглиблений аналіз природи її історичного розвитку дає змогу виокремити та охарактеризувати певні цикли у зміні ідеологічних поглядів економістів-теоретиків.Мета: дослідження характеру та тенденцій розвитку економічної теорії через призму головних парадигм, формулювання власних оціночних суджень та прогноз наступних парадигмальних змін.Методи дослідження: дедуктивний і компаративний аналіз.Результати. Головними парадигмами розвитку теоретичної економічної думки визначено етатизм і лібералізм. Ідеологія етатизму схиляє одну частину економістів на бік держави, сподівань на її «колективний розум» у регулюванні економічного й соціального життя; ліберальна ідеологія робить решту теоретиків прихильниками економічної свободи, раціональної моделі поведінки індивіда та «природного порядку» під дією законів ринку. У розвитку економічної теорії прослідковано та описано три парадигмальні цикли: 1) меркантилізм → класична політична економія → марксистська політична економія (з початку XVI до останньої третини XIX ст.); 2) марксистська теорія → неокласична економічна теорія → кейнсіанство (з останньої третини XIX ст. до 70-х рр. ХХ ст.); 3) кейнсіанство → неоліберальна і нова класична економічна теорія → поведінкова (експериментальна) економіка (від середини 1970-х рр.).Висновки. Зроблено висновок, що натомість початкового антагонізму економічних ідеологій етатизму і лібералізму з другого циклу намітилася тенденція до їх зближення та взаємозбагачення. У найближчій перспективі прогнозується посилення етатистської ідеології у розвитку економічної науки, свідченням чому є інтерес до «експериментальної економіки». Основне пояснення циклічності головних парадигм розвитку теоретичної економіки автор вбачає у зміні поколінь видатних учених-економістів, зміні «інтелектуальної моди».Ключові слова: економічна теорія, етатизм, лібералізм, цикли, меркантилізм, класична політична економія, марксистська теорія, неокласична теорія, кейнсіанство, неолібералізм, нова класична економічна теорія, поведінкова економіка.