Вплив військових дій на енергетичну інфраструктуру України - Ткач, Дмитро (Вісник Економіки, 2026)
У статті проаналізовано багатогранний вплив повномасштабного вторгнення на енергетичну інфраструктуру України. Розглянуто масштаби фізичних руйнувань, фінансові збитки, соціально-гуманітарні наслідки та ключові стратегії стійкості й відновлення. У дослідженні використано загальнонаукові методи: аналіз і синтез (для структуризації компетенцій), індукцію й дедукцію (для формування висновків), порівняння (для виявлення змін між 2024 і 2025 роками), а також узагальнення (для встановлення загальних тенденцій). Застосовано аналітичний метод для оцінювання збитків на основі даних KSE Institute, Міністерства енергетики та інших відкритих джерел; систематичний підхід – для структурування інформації про фізичні пошкодження, економічні втрати та гуманітарні наслідки, а також метод порівняльного аналізу – для вивчення стратегій відновлення. Рекомендується додати чітко визначений набір змінних, які відображають основні фактори впливу, а також використовувати часові зрізи для аналізу динаміки змін у різні періоди. Важливо впровадити кількісні моделі, зокрема моделі попиту пропозиції на потужність, різницю в різницях (DiD) між регіонами для оцінки ефектів воєнних подій, моделі надійності енергосистеми та сценарний аналіз для прогнозування ризиків. Визначено, що станом на травень 2024 р. загальні збитки енергетичного сектору України перевищили $56 млрд, з яких понад $16 млрд становлять прямі руйнування. Втрачено або окуповано понад 70% генеруючих потужностей, зокрема Запорізьку АЕС та основні ТЕС. Незважаючи на це, завдяки значним зусиллям з відновлення та впровадженню фізичного захисту енергосистема продемонструвала високу стійкість, що дало змогу країні пройти опалювальні сезони без повного блекауту. Довгострокова стратегія відновлення передбачає кардинальний перехід від централізованої до децентралізованої моделі енергосистеми, що підвищить її стійкість до майбутніх загроз. Відбудова фінансується за рахунок міжнародних партнерів (Світовий банк, ЄІБ, USAID) та внутрішніх інвестицій, зокрема кредитування бізнесу.